Læreplan

Fastsatt som forskrift av Utdanningsdirektoratet 22. mars 2006 etter delegasjon i brev 26. september 2005 fra Utdannings- og forskningsdepartementet med hjemmel i lov av 17. juli 1998 nr. 61 om grunnskolen og den vidaregåande opplæringa (opplæringslova) § 3-4 første ledd. Gjelder fra: 1. august 2006
 * POLITIKK, INDIVID OG SAMFUNN – PROGRAMFAG ** toc

=** Formål **= Å leve i samfunn med andre medfører både forventninger om tilpasning til fellesskapets normer og individuelle ønsker om frihet gjennom personlige valg. Møtet mellom samfunnets krav og individets preferanser utløser ofte spørsmål om hva et samfunn bør være, og hvordan det bør organiseres for best mulig å verne om menneskerettigheter og borgernes velferd. Programfaget politikk, individ og samfunn skal utvikle kunnskap, ferdigheter og holdninger knyttet til liv og virke sammen med andre i et samfunn. Det skal stimulere den enkelte til å tenke, forstå og reflektere over samspillet mellom individ og samfunn. Programfaget politikk, individ og samfunn skal bidra til å utvikle selvstendige individer som bygger opp sitt medborgerskap i møte med verden, kulturer og lærestoff. Denne oppgaven inviterer til å utvide den enkeltes toleranse overfor mangetydighet, ut fra forestillingen om at samfunnslivet ikke alltid er det samme for alle. Programfaget politikk, individ og samfunn er et allmenndannende fag som skal stimulere til engasjement og demokratisk deltakelse gjennom arbeid med verdi- og samfunnsspørsmål. Arbeidet med programfaget skal påvirke og utvikle elevens evne til samarbeid, kreativitet og analytisk tenkning. Opplæring i programfaget skal gi opplevelse og erkjennelse som grunnlag for personlig vekst og samfunnsmessig utfoldelse i et livslangt perspektiv. Opplæringen i politikk, individ og samfunn skal åpne for bruk av varierte læringsarenaer og læringsstrategier. Programfaget skal utvikle kompetanse som kan danne grunnlag for deltakelse i arbeids- og yrkesliv og for videre studier. ** Struktur ** Politikk, individ og samfunn består av fire programfag: sosialkunnskap, samfunnsgeografi, sosiologi og sosialantropologi og politikk og menneskerettigheter. Programfagene kan velges uavhengig av hverandre. Programfagene er strukturert i hovedområder som det er formulert kompetansemål for. Hovedområdene utfyller hverandre og må ses i sammenheng.

Politikk og menneskerettigheter
 * Hovedområder **

**Politiske prosesser og institusjoner** Hovedområdet //politiske prosesser og institusjoner// handler om politisk innflytelse og sammenhenger mellom verdier og politiske handlinger i Norge. Formelle trekk ved politisk virksomhet og massemedienes rolle som politisk aktør inngår i hovedområdet. Hovedområdet //demokrati og medborgerskap// dreier seg om kontinuitet i og brudd på demokratiske tradisjoner og nødvendige betingelser for medborgerskap og demokratiske styreformer. Det handler også om urfolks, nasjonale og etniske minoriteters stilling innenfor demokratiet. Hovedområdet //internasjonale systemer og aktører// handler om politiske systemer, avtaler og viktige internasjonale aktører. Makt og maktbruk i mellomstatlige forhold inngår i hovedområdet. Medienes innflytelse i internasjonal politikk er også sentralt. Hovedområdet //internasjonale samarbeidsforhold og konflikter// dreier seg om samarbeidsformer og regionale og globale konflikter. Det omfatter problemstillinger knyttet til fred, sikkerhet og miljø. Hovedområdet //menneskerettighetenes verdigrunnlag// handler om utviklingen av menneskerettighetene og det etiske og juridiske grunnlaget for menneskerettighetene. Viktige erklæringer og konvensjoner i internasjonal politikk inngår i hovedområdet. **Menneskerettighetene i politisk praksis** Hovedområdet //menneskerettighetene i politisk praksis// dreier seg om å analysere årsaker til brudd på menneskerettighetene. Institusjoner som fremmer og håndhever menneskerettighetene, inngår i hovedområdet, likeledes tiltak som kan forhindre brudd på menneskerettigheter. =** Grunnleggende ferdigheter **= Grunnleggende ferdigheter er integrert i kompetansemålene der hvor de bidrar til utvikling av og er en del av fagkompetansen. I politikk, individ og samfunn forstås grunnleggende ferdigheter slik: // Å kunne uttrykke seg muntlig // i politikk, individ og samfunn innebærer å presentere samfunnsfaglige tema slik at framstillingen er forståelig for andre. Det betyr videre å samtale om og diskutere aktuelle samfunnsspørsmål og begrunne synspunkter og holdninger ut fra faglige kunnskaper. Det vil også si å lytte og gi god respons til andre. // Å kunne uttrykke seg skriftlig // i politikk, individ og samfunn innebærer å framstille tekster presist, strukturert og selvstendig. Det vil si å drøfte samfunnsfaglige tema der momentene kommer i naturlig rekkefølge og blir vurdert i forhold til hverandre. Det betyr også å bearbeide og trekke sammen tekster for å skaffe seg oversikt. // Å kunne lese // i politikk, individ og samfunn innebærer å tilegne seg et bredt spekter av fagtekster. Lesing betyr å ha oppmerksomhet mot intensjoner og budskap i tekstene, og å finne fram til betydningsinnholdet. Lesing betyr også å nyttiggjøre seg informasjon fra nettsteder, oppslagsverk og aviser, og å trekke informasjon ut av statistikk, grafiske framstillinger, kart, illustrasjoner og bilder. // Å kunne regne // i politikk, individ og samfunn innebærer å trekke ut hovedtendenser i tallmateriale, tolke tabeller og grafiske framstillinger og vise sammenhenger ved bruk av tall. // Å kunne bruke digitale verktøy // i politikk, individ og samfunn innebærer å søke etter, vurdere kritisk, velge ut og bruke kilder og samfunnsfaglig informasjon på Internett. Det innebærer også å benytte forskjellige programmer til å bearbeide informasjon og presentere tabeller, grafiske framstillinger og kart. =** Kompetansemål **=
 * Demokrati og medborgerskap**
 * Internasjonale politiske systemer og aktører**
 * Internasjonale samarbeidsforhold og konflikter**
 * Menneskerettighetenes verdigrunnlag**
 * Politikk og menneskerettigheter**

**Politiske prosesser og institusjoner**
// Mål for opplæringen er at eleven skal kunne //
 * beskrive og tolke hovedlinjer i den politiske utviklingen i Norge etter 1814
 * drøfte sammenhenger mellom verdier, holdninger og politiske handlinger
 * gjøre rede for valgmanntall, valgordninger og kanaler for politisk innflytelse
 * presentere beslutningsprosesser i aktuelle politiske saker
 * gjøre rede for viktige norske og samiske politiske institusjoner og organer og forklare hvilke funksjoner de har
 * beskrive og forklare forskyvninger i makt og innflytelse mellom politiske institusjoner og aktører i moderne samfunn
 * drøfte massemedienes rolle som politisk aktør

**Demokrati og medborgerskap**
// Mål for opplæringen er at eleven skal kunne //
 * gjøre rede for hovedlinjer i demokratiets utvikling
 * finne fram til kjennetegn på demokrati og forklare hvordan demokratiske institusjoner fungerer
 * drøfte betingelser for medborgerskap og demokratiske styreformer
 * gjøre rede for sammenhenger mellom menneskerettigheter og demokrati
 * drøfte urfolks, nasjonale og etniske minoriteters stilling i Norge

**Internasjonale politiske systemer og aktører**
// Mål for opplæringen er at eleven skal kunne //
 * presentere og sammenlikne ulike politiske systemer
 * gjøre rede for rettsregler og avtaler i internasjonal politikk og deres bruksområder
 * sammenlikne former for makt og maktbruk og vurdere internasjonale aktørers rolle i verdenssamfunnet
 * beskrive og analysere hvordan politiske beslutninger blir påvirket av internasjonalisering
 * diskutere massemedienes rolle som internasjonal aktør
 * beskrive forskjellen mellom stat og nasjon og drøfte problemstillinger knyttet til multinasjonale stater og nasjoner som har tilhold i flere stater

**Internasjonale samarbeidsforhold og konflikter**
// Mål for opplæringen er at eleven skal kunne //
 * gjøre rede for regionale og globale samarbeidsformer
 * drøfte problemstillinger om fred og sikkerhet, økonomi, miljø, utvikling og bistand i tilknytning til internasjonalt samarbeid
 * beskrive og vurdere internasjonale konflikt- og problemområder

** Menneskerettighetenes verdigrunnlag**
// Mål for opplæringen er at eleven skal kunne //
 * forklare begrepet menneskerettigheter og gjøre rede for hovedlinjer i utviklingen av menneskerettighetene
 * forklare forskjellen på erklæring og konvensjon og gjøre rede for sentrale menneskerettighetserklæringer og konvensjoner
 * diskutere hva menneskerettigheter innebærer som juridiske og etiske normer i hverdagslivet

**Menneskerettighetene i politisk praksis**
// Mål for opplæringen er at eleven skal kunne // =** Vurdering **= Bestemmelser for sluttvurdering:
 * gi eksempler på brudd på sivile og politiske rettigheter og på sosiale, økonomiske og kulturelle rettigheter i forskjellige deler av verden, og analysere årsaker til bruddene
 * gjøre rede for organer som forvalter og håndhever menneskerettighetene og drøfte tiltak som fremmer menneskerettigheter
 * vurdere menneskerettighetenes rolle i internasjonal politikk
 * Politikk, individ og samfunn programfag**
 * // Standpunktvurdering //**
 * ** Programfag ** || ** Ordning ** ||
 * Sosialkunnskap || Elevene skal ha standpunktkarakter. ||
 * Samfunnsgeografi || Elevene skal ha standpunktkarakter. ||
 * Sosiologi og sosialantropologi || Elevene skal ha standpunktkarakter. ||
 * Politikk og menneskerettigheter || Elevene skal ha standpunktkarakter. ||
 * // Eksamen for elever //**
 * ** Programfag ** || ** Ordning ** ||
 * Sosialkunnskap || Elevene kan trekkes ut til skriftlig eller muntlig eksamen. Skriftlig eksamen blir utarbeidet og sensurert sentralt. Muntlig eksamen blir utarbeidet og sensurert lokalt ||
 * Samfunnsgeografi || Elevene kan trekkes ut til muntlig eksamen. Muntlig eksamen blir utarbeidet og sensurert lokalt. ||
 * Sosiologi og sosialantropologi || Elevene kan trekkes ut til muntlig eksamen. Muntlig eksamen blir utarbeidet og sensurert lokalt. ||
 * Politikk og menneskerettigheter || Elevene kan trekkes ut til skriftlig eller muntlig eksamen. Skriftlig eksamen blir utarbeidet og sensurert sentralt. Muntlig eksamen blir utarbeidet og sensurert lokalt ||